Latvijas Banka: 2024. gadā Latvijā prognozējama zema inflācija un gausa IKP izaugsme
Latvijas Banka publiskojusi jaunākās (sagatavotas 2024. gada jūnijā) makroekonomiskās prognozes. 2024. gadā Latvijā prognozējama zema inflācija (1.5 %) un gausa iekšzemes kopprodukta (IKP) izaugsme (1.8 %).
PROCENTU LIKMJU SAMAZINĀJUMS
Ierobežojošā monetārā politika ir palīdzējusi būtiski samazināt inflāciju eirozonā, un tas ir ļāvis Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padomei lemt par galveno procentu likmju samazināšanu.
Saskaņā ar jaunākajām ECB prognozēm gaidāms, ka inflācija eirozonā šogad būs 2.5 % līmenī un 2025. gadā turpinās sarukt, tuvojoties ECB Padomes noteiktajam 2 % mērķim.
ECB Padome 6. jūnijā nolēma pārskatīt pašreizējo monetārās politikas stingrības līmeni un samazināt galvenās eiro procentu likmes par 25 bāzes punktiem. Galveno refinansēšanas operāciju procentu likme tika samazināta līdz 4.25 %, aizdevumu iespējas uz nakti procentu likme – līdz 4.50 % un noguldījumu iespējas uz nakti procentu likme – līdz 3.75 %.
Arī turpmākie lēmumi par eiro procentu likmēm tiks pieņemti, novērtējot inflācijas attīstību, t. sk., ņemot vērā saņemtos tautsaimniecības un finanšu datus, pamatinflācijas dinamiku un monetārās politikas transmisijas spēku.
ECB Padome nolēma turpināt Eirosistēmas bilances normalizēšanu, 2024. gada 2. pusgadā samazinot pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programmas portfeli vidēji par 7.5 mljrd. eiro mēnesī un paredzot pārtraukt atkārtoto ieguldīšanu šīs programmas ietvaros 2024. gada beigās.
LATVIJĀ INFLĀCIJA SAGLABĀJAS ZEMA – TĀ IR VIENA NO ZEMĀKAJĀM EIROZONĀ
Šā gada pirmajos mēnešos inflācija ir bijusi neliela. Pēdējo mēnešu inflācijas dati bijuši nedaudz zemāki, nekā tika prognozēts 2024. gada martā, tomēr kopš tā laika augstākas kļuvušas dabasgāzes nākotnes darījumu cenas, tāpēc Latvijas Bankas inflācijas prognoze 2024. gadam nav mainīta un ir 1.5 %.
2024. gada pirmajos mēnešos saruka elektroenerģijas un siltumapgādes cenas, bet straujāk auga cenas, t. sk. administratīvi regulējamās, dažādiem pakalpojumiem. Šajā periodā tika palielināti arī netiešie nodokļi, bet cenu pieaugumu atsevišķos mēnešos pārtikai un rūpniecības precēm noteica cenu svārstīgums tirdzniecības akciju ietekmē. Globālo piegādes ķēžu traucējumi ģeopolitisko sasprindzinājumu dēļ nav būtiski ietekmējuši rūpniecības preču cenas.
Turpmākajos divos gados inflācija tiek prognozēta ap 2 % (2025. gadā 2.1 % un 2026. gadā 1.8 %). Mazinoties enerģijas cenu ietekmei uz vidējā cenu līmeņa pieaugumu, palielinās iekšzemes faktoru loma cenu attīstībā.
Latvijas darba tirgus joprojām ir saspringts – bezdarbs ir zems un algu pieaugums jūtami apsteidz produktivitāti. Arī vidējā termiņā gaidāms noturīgs algu kāpums (virs 7 %). Šāds algu pieaugums vidējā termiņā veicinās noturīgas pamatinflācijas saglabāšanos augstākā līmenī (3–4 %) nekā kopējā inflācija.
IKP IZAUGSME ŠOGAD BŪS GAUSA, TOMĒR TURPMĀKAJOS GADOS TĀ SASPAROSIES
Šis gads aizsācies ar samērā spēcīgu tautsaimniecības izaugsmi. Taču tik straujš kāpums nebūs noturīgs un turpmākajos ceturkšņos pieauguma temps palēnināsies, kopējam 2024. gada sniegumam prognozēs nemainoties (IKP izaugsmes prognoze saglabāta 1.8 % apmērā), tomēr piešķirot mazāku izaugsmes inerci 2025. gadam. Ģeopolitiskie riski saglabājas augsti, joprojām augstas ir arī kredītu procentu likmes, tāpēc iedzīvotāji un investori savos izdevumos ir piesardzīgi.
Lēšot zemāku privātā patēriņa un privāto investīciju līmeni, 2025. gada prognoze samazināta (no 3.6 % uz 3.3 %) salīdzinājumā ar 2024. gada martā prognozēto. Iekšzemes pieprasījums īstermiņā saglabāsies kā galvenais virzītājspēks, tomēr tas būs mazāk jaudīgs, nekā prognozēts iepriekš. Nozīmīgu artavu iekšzemes pieprasījuma pieaugumā nodrošinās valdības investīcijas.
Redzējums par 2026. gada prognozēm nemainās, un IKP pieaugums saglabāts 3.8 %. Šādu straujāku kāpumu nodrošinās gan privātā patēriņa un investīciju, gan eksporta spēcināšanās.
Līdzšinējais vājais eksporta sniegums ir skaidrojams nevis ar būtisku konkurētspējas mazināšanos, bet gan ar Latvijas eksporta tirgu vājumu. Tomēr bažas par konkurētspēju saglabājas, jo samērā augstais algu kāpums, kas ir straujāks nekā tirdzniecības partnervalstīs un pārsniedz produktivitātes pieaugumu, vājina izmaksu konkurētspēju un apgrūtina eksportētāju iespējas noturēt un paplašināt savas tirgus daļas.
BUDŽETA DEFICĪTS LIELĀKS NEKĀ PĒRN, VALDĪBAS PARĀDS TURPINĀS PIEAUGT
Ņemot vērā lēnāku nodokļu ieņēmumu kāpumu, galvenokārt izzūdot augstās inflācijas ietekmei, budžeta deficīts šim gadam tiek prognozēts lielāks nekā pērn. Vienlaikus, palielinoties valdības investīcijām un ņemot vērā finansējuma pieaugumu atlīdzībai dažādās nozarēs strādājošajiem, kopējo izdevumu pieauguma temps gaidāms spēcīgāks.
Budžeta deficīta vērtējums šim gadam uzlabojies salīdzinājumā ar martā prognozēto atsevišķu nodokļu pieņēmumu precizējumu un labākas nodokļu izpildes dēļ. Turpmākajiem gadiem bilances novērtējums pasliktināts, pa gadiem precizējot Eiropas Savienības fondu projektu īstenošanas un “Rail Baltica” projekta izdevumus atbilstoši aktuālajai pieejamai informācijai.
Šogad valdības parāds tiek prognozēts augstāks nekā pērn. Turpmākajos gados tas būs lielāks, nekā iepriekš prognozēts, un parāda virzība saglabās iepriekšējo pieauguma tendenci.
Vēl par tēmu:
“Latvijas attīstībai”: Valdībai trūkst kompetences nodokļu politikas jautājumos
Valdības ierosinājums radikāli palielināt darbaspēka nodokļus ekonomikas, sevišķi recesijas laikā ir viskaitīgākais iespējamais, tas neatbilst jel kādai izpratnei par pašreizējo Latvijas...
Lasīt tālākSituācija ekonomikā pamazām sāk uzlaboties
Saskaņā ar Centrālās statistikas pārvaldes datiem, šī gada 2.ceturksnī IKP salīdzināmās cenās bija par 0,5% lielāks nekā pirms gada. Salīdzinājumam, 2023.gada pēdējos trīs ceturkšņos...
Lasīt tālākGaidāms elektroenerģijas cenu kāpums
Rudenī, līdz ar apkures sezonas tuvošanos, gaidāms arī straujāks elektroenerģijas cenu kāpums, prognozēja energokompānijas "Enefit" juridisko klientu segmenta vadītājs Raimonds Vērdiņš. "Enefit"...
Lasīt tālākŠoruden apkures tarifs Daugavpilī būs par 26% mazāks nekā pērn
Pašvaldības uzņēmums “Daugavpils siltumtīkli” augusta beigās iesniedza Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijā jaunu siltumenerģijas apgādes pakalpojumu tarifa aprēķinu. Ja komisija...
Lasīt tālākKas jāzina par mantoto pensiju 2. līmeņa uzkrājumu
No 2020. gada ikvienam pensiju 2. līmeņa dalībniekam, kuram vēl nav piešķirta vecuma pensija, ir tiesības izvēlēties, kā Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūrai (VSAA) rīkoties ar...
Lasīt tālākLembergs: Latvija pārliecinoši atpaliek no pasaules attīstības tempa
Latvija savā attīstībā atpaliek no pasaules, uzskata politiķis Aivars Lembergs, norādot, ka pie varas pēdējos divdesmit gadus nav bijuši rīcībspējīgi vadītāji. “Ja jūs jautāsies...
Lasīt tālākFM: Izpratni par ēnu ekonomikas jautājumiem svarīgi veicināt jau izglītības procesā
Finanšu ministrija (FM), aktīvi iesaistoties ēnu ekonomikas ierobežošanas jautājumu risināšanā, īpašu uzmanību pievērš sabiedrības izpratnei un personu iekšējai motivācijai maksāt...
Lasīt tālākZZS: Nākamā gada valsts budžetā jārisina nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku jautājumi
Valsts iekšējās drošības stiprināšanai 2025.gada valsts budžetā svarīga prioritāte ir pasākumi nabadzības riska un ienākumu nevienlīdzības mazināšanai, uzskata Zaļo un Zemnieku savienība...
Lasīt tālākRīga palielina pārsvaru, Vidzeme iepaliek – ko atklāj Latvijas reģionu pētījums
Līdzīgi kā iepriekš arī pērn par veiksmīgāko reģionu attīstības virzītājspēku kļuva pakalpojumu eksporta nozare, vēsta Luminor reģionu eksporta pētījuma dati. Aizvadītajā gadā...
Lasīt tālākEkonomikai stagnējot, bezdarba līmenis otrajā ceturksnī nedaudz augstāks nekā pirms gada
Ekonomikas izaugsmei pēdējos ceturkšņos saglabājoties zemai, bezdarba līmenis Latvijā šā gada otrajā ceturksnī sasniedzis 6,9%, kas ir par 0,5 procentpunktiem vairāk nekā attiecīgajā...
Lasīt tālāk