Baltijas mazie un vidējie uzņēmumi nesteidzas ar mākslīgā intelekta ieviešanu
Reti kurš uzņēmējs mūsdienās šaubās par mākslīgā intelekta risinājumu iespējām un lietderīgumu – 87% uzņēmumu visā pasaulē uzskata, ka šīs tehnoloģijas nodrošinās viņiem nepieciešamās konkurētspējas priekšrocības1. Tomēr Baltijas valstu mazo un vidējo uzņēmumu aptaujā noskaidrots, ka vismaz 60% vietējo uzņēmēju aizvien neuzskata mākslīgo intelektu par vienu no svarīgākajiem attīstības virzieniem. Tas ilgtermiņā var kavēt uzņēmuma konkurētspējas palielināšanu, jo priekšrocības, ko sniedz tehnoloģiju risinājumi, var ievērojami veicināt uzņēmuma procesu un funkciju automatizāciju.
Baltijas mazo un vidējo uzņēmumu aptaujā noskaidrots, ka vairums respondentu aizvien neuzskata mākslīgā intelekta risinājumus par nozīmīgu virzienu ieguldījumiem. Visbiežāk šādi atbildējuši uzņēmēji Igaunijā – 77%, savukārt Lietuvā un Latvijā šāda atbilde norādīta mazliet retāk, attiecīgi 66% un 62% gadījumu.
Tomēr, lai gan vairums mazo un vidējo uzņēmumu ar mākslīgo intelektu nesteidzas, daļa no aptaujātajiem jau veiksmīgi ievieš vai plāno ieviest dažādus risinājumus. Latvijā šādu uzņēmumu ir visvairāk — 36%, līdzīga situācija ir Lietuvā — 32%, savukārt Igaunijā tikai 21% respondentu. Aptaujas dati gan liecina, ka lielā daļā no tiem uzņēmumiem, kuru attīstības virzienos mākslīgais intelekts jau ir iekļauts, tas aizvien atrodas tikai izpētes stadijā – tā norādījuši 19% Latvijas, 18% Lietuvas un 16% Igaunijas mazo un vidējo uzņēmumi. Ir pozitīvi, ka vismaz daļa uzņēmumu jau strādā pie tā, lai atrastu sev piemērotākos mākslīgā intelekta risinājumus, kuros ieguldīt un tādējādi attīstīt uzņēmējdarbību, tomēr, ņemot vērā tehnoloģiju straujo attīstību, ar šo kavēties nav ieteicams.
“Ieguldījumi mākslīgā intelekta risinājumos var būtiski uzlabot uzņēmumu darbības efektivitāti, veicinot klientu pieredzi un tādējādi arī klientu apmierinātību. Tas viss uzņēmumiem ir svarīgi, lai ilgtermiņā būtu konkurētspējīgāki. Tāpēc nevajadzētu atlikt investīcijas mākslīgā intelekta risinājumos, to testēšanu, ieviešanu un izmantošanu uzņēmējdarbībā. Tehnoloģiju risinājumi ilgtermiņā sniedz atdevi, tomēr vienlaikus jāņem vērā, ka šī ir jauna un aizvien augoša joma, kurā reizē ar jaunām iespējām parādās arī vēl nebijuši riski. Te jāatrod balanss starp savas konkurētspējas attīstību un ētikas un datu drošības aspektiem, lai no mākslīgā intelekta ieviešanas gūtu pozitīvu pienesumu,” uzsver Kerli Vares, Luminor bankas vadītāja Latvijā.
Mākslīgā intelekta risinājumi visbiežāk tiek izmantoti dažādu biznesa procesa vai lēmumu pieņemšanas automatizācijas ieviešanai, ražošanas kvalitātes kontroles uzlabošanai un dažādu risku novērtēšanā, palīdzot tikt galā ar atkārtojošiem sistemātiskiem darbiem. Tāpat populāri uzņēmuma darbības uzlabojumu virzieni ir datu analītika, klientu apkalpošana un pat krāpniecības atklāšana – tie ir uzdevumi, kuros ļoti noder mākslīgā intelekta spēja apkopot un analizēt datus, izdarīt secinājumus un mācīties no tiem, lai ar katru reizi izpildītu uzdevumus arvien labāk un precīzāk.
“Tieši tādēļ mākslīgā intelekta risinājumiem lielākais potenciāls ir tādās nozarēs, kuru pamatā ir dati vai vienkārši automatizējamas darbības, piemēram, ražošana, loģistika un arī finanses,” izceļ Kerli Vares.
Vēl par tēmu:
LBAS: Valdības puse ignorē sociālos partnerus – neieklausās profesionālās izglītības vajadzībās
Arodbiedrības asi iestājas par adekvāta finansējuma piešķiršanu profesionālajai izglītībai. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība (LBAS) un Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku...
Lasīt tālāk“Grant Thornton”: nevienam nav mērķis atgūt nodokļu maksātāju naudu “airBaltic”
Starptautisks finanšu konsultāciju uzņēmums SIA “Grant Thornton Baltic” partneris Raitis Logins norāda, ka neviens sevis cienošs un praktizējošs finanšu eksperts nespēs dot vērtējumu,...
Lasīt tālākŠoruden apkures tarifs Daugavpilī būs par 26% mazāks nekā pērn
Pašvaldības uzņēmums “Daugavpils siltumtīkli” augusta beigās iesniedza Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijā jaunu siltumenerģijas apgādes pakalpojumu tarifa aprēķinu. Ja komisija...
Lasīt tālākLBAS valde: jālikvidē kapitālsabiedrību padomes un jāmazina valdes locekļu skaits
2024. gada 28. augusta Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) valdes sēdē, skatot jautājumu par valsts nodokļu politiku un valsts budžetu 2025. gadam un budžeta ietvaru 2025., 2026....
Lasīt tālākPirmajā mācību gada dienā Rīgas sabiedriskais transports būs bez maksas
Rīgas pašvaldība aicina iedzīvotājus pirmajā mācību gada dienā, pirmdien, 2. septembrī, braucieniem izmantot sabiedrisko transportu, kas šajā dienā būs bez maksas. E-taloni vai koda biļetes...
Lasīt tālāk“Zemnieku saeima”: Kartupeļu cena ziemā būs vēl lielāka
Spēcīgā vētra jūlija izskaņā ietekmējusi ne tikai rapša, graudaugu un zirņu ražu, bet arī kartupeļus. Kamēr daļā Zemgales saimniecību kartupeļi ir izslīkuši un pat pūst, Latgalē...
Lasīt tālāk“Zemnieku saeima”: šogad pateicīgāki apstākļi rupjās lopbarības sagatavošanai
Šis gads rupjās lopbarības jeb siena un skābbarības ražošanai un tās rezervju veidošanai bijis daudz labāks par pagājušo, ziņo biedrība “Zemnieku saeima”. Lai gan atsevišķos reģionos,...
Lasīt tālākLembergs: “Rail Baltica” ir pierādījums, ka valdība neprot vadīt lielus projektus
Latvijas prognozētās izmaksas “Rail Baltica” projektā no 1,97 miljardiem eiro pieaugušas līdz 9,59 miljardiem eiro. Politiķis Aivars Lembergs uzskata – tas ir pierādījums, ka mūsu valdības...
Lasīt tālākKulbergs: Lēmums “Rail Baltica” projektā iekļaut “Rīgas cilpu” pieņemts bezatbildīgi
“Valdība Laimdotas Straujumas vadībā par Rīgas dzelzceļa stacijas un Rīgas lidostas atzara iekļaušanu “Rail Baltica” projektā ir lēmusi bezatbildīgi, vien balstoties uz 2015.gada 14.februāra...
Lasīt tālākNo 2025. gada tiks paaugstināta maksa par būvspeciālistu un arhitektu uzraudzību
Stiprinot būvpseciālistu un arhitektu uzraudzību, kā arī to sertificēšanas iestāžu kapacitāti uzraudzības veikšanai, Ministru kabinets š.g. 20. augustā lēma no 2025. gada 1. janvāra...
Lasīt tālāk