Jūnija karstums par 20% ceļ elektrības cenas
Jūnijā visā Baltijā turpinājās elektroenerģijas cenu kāpums, mēneša vidējai elektroenerģijas cenai augot par 20,8%. Kā liecina energokompānijas Enefit apkopotā informācija, galvenais iemesls cenu kāpumam ir bijis karstie laikapstākļi. To dēļ saglabājies salīdzinoši augsts enerģijas pieprasījums, taču vienlaikus kritušies atjaunīgās enerģijas, it īpaši hidroelektroenerģijas, ražošanas apjomi, kas veido lielāko daļu no Latvijas zaļās enerģijas bilances.
Jūnijā vidējā elektroenerģijas cena Nord Pool biržas Latvijas reģionā bija 91,64 eiro par megavatstundu, kas ir par 20,8% vairāk salīdzinājumā ar maiju. Lietuvā un Igaunijā vidējās elektroenerģijas cenas saglabājās identiskas kā Latvijā. Enerģijas patēriņš reģionā saglabājās samērā augsts, jo pastāvīgi tika darbinātas dažādas dzesēšanas iekārtas, bet enerģijas ražošanas apjomi nespēja to pietiekami kompensēt. Vienlaikus turpinājās arī dažādi elektroenerģijas starpsavienojumu un spēkstaciju apkopes darbi, kas ierobežo lētākās elektroenerģijas piegādes no Skandināvijas.
“Karstie laikapstākļi ierobežo atjaunīgās enerģijas ražošanu, un Latvijas vēja, hidro un saules enerģijas spēkstacijās iegūtās enerģijas apjoms samazinājās gandrīz četrkārtīgi – no 400 GWh maijā uz 145 Gwh jūnijā. Galvenais iemesls – karstais laiks samazina ūdens apjomu ūdenskrātuvēs. Kombinācijā ar samērā augsto enerģijas pieprasījumu tas parāda, cik nozīmīgu lomu atjaunīgie resursi spēlē attiecībā uz elektrības cenu Latvijā un reģionā. Tiklīdz ir šo jaudu iztrūkums, tā tas rezultējas cenu kāpumā,” norāda Enefit juridisko klientu segmenta vadītājs Raimonds Vērdiņš.
Enerģētikas infrastruktūra Baltijas reģionā jūnijā turpināja saskarties ar problēmām, joprojām nedarbojās svarīgais Somijas-Igaunijas starpsavienojums Estlink 2, kā arī uz laiku bija ierobežota elektroenerģijas pārvades jauda starp Zviedriju un Somiju. Tikmēr Somijā tika veikta Olkiluoto-1 kodolreaktora tehniskā apkope, bet Igaunijā notika spēkstacijas 8. bloka remonts. Lietuvas un Zviedrijas starpsavienojuma NordBalt jauda būs ierobežota līdz pat oktobrim, kas turpinās ietekmēt elektrības cenas reģionā brīžos, kad vietējās ražošanas jaudas ir nepietiekamas. Šī elektroenerģijas artērija apgādā Baltijas valstis ar lētāku enerģiju no Skandināvijas, tāpēc uz laiku var nākties meklēt alternatīvus piegādes avotus.
Ilgtermiņa meteoroloģiskās prognozes paredz, ka arī jūlijs būs silts ar gaisa temperatūru līdz pat 1,5°C virs normas un nedaudz paaugstinātu nokrišņu daudzumu. Tādējādi vasaras vidus, visticamāk, būs silts ar mainīgiem laikapstākļiem. Šajā gadījumā vējš un nokrišņi var veicināt atjaunīgās enerģijas ražošanu, tādējādi “atvēsinot” uzkarsušo elektroenerģijas tirgu.
Vēl par tēmu:
“Latvijas attīstībai”: Valdībai trūkst kompetences nodokļu politikas jautājumos
Valdības ierosinājums radikāli palielināt darbaspēka nodokļus ekonomikas, sevišķi recesijas laikā ir viskaitīgākais iespējamais, tas neatbilst jel kādai izpratnei par pašreizējo Latvijas...
Lasīt tālākSituācija ekonomikā pamazām sāk uzlaboties
Saskaņā ar Centrālās statistikas pārvaldes datiem, šī gada 2.ceturksnī IKP salīdzināmās cenās bija par 0,5% lielāks nekā pirms gada. Salīdzinājumam, 2023.gada pēdējos trīs ceturkšņos...
Lasīt tālākGaidāms elektroenerģijas cenu kāpums
Rudenī, līdz ar apkures sezonas tuvošanos, gaidāms arī straujāks elektroenerģijas cenu kāpums, prognozēja energokompānijas "Enefit" juridisko klientu segmenta vadītājs Raimonds Vērdiņš. "Enefit"...
Lasīt tālākŠoruden apkures tarifs Daugavpilī būs par 26% mazāks nekā pērn
Pašvaldības uzņēmums “Daugavpils siltumtīkli” augusta beigās iesniedza Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijā jaunu siltumenerģijas apgādes pakalpojumu tarifa aprēķinu. Ja komisija...
Lasīt tālākKas jāzina par mantoto pensiju 2. līmeņa uzkrājumu
No 2020. gada ikvienam pensiju 2. līmeņa dalībniekam, kuram vēl nav piešķirta vecuma pensija, ir tiesības izvēlēties, kā Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūrai (VSAA) rīkoties ar...
Lasīt tālākLembergs: Latvija pārliecinoši atpaliek no pasaules attīstības tempa
Latvija savā attīstībā atpaliek no pasaules, uzskata politiķis Aivars Lembergs, norādot, ka pie varas pēdējos divdesmit gadus nav bijuši rīcībspējīgi vadītāji. “Ja jūs jautāsies...
Lasīt tālākFM: Izpratni par ēnu ekonomikas jautājumiem svarīgi veicināt jau izglītības procesā
Finanšu ministrija (FM), aktīvi iesaistoties ēnu ekonomikas ierobežošanas jautājumu risināšanā, īpašu uzmanību pievērš sabiedrības izpratnei un personu iekšējai motivācijai maksāt...
Lasīt tālākZZS: Nākamā gada valsts budžetā jārisina nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku jautājumi
Valsts iekšējās drošības stiprināšanai 2025.gada valsts budžetā svarīga prioritāte ir pasākumi nabadzības riska un ienākumu nevienlīdzības mazināšanai, uzskata Zaļo un Zemnieku savienība...
Lasīt tālākRīga palielina pārsvaru, Vidzeme iepaliek – ko atklāj Latvijas reģionu pētījums
Līdzīgi kā iepriekš arī pērn par veiksmīgāko reģionu attīstības virzītājspēku kļuva pakalpojumu eksporta nozare, vēsta Luminor reģionu eksporta pētījuma dati. Aizvadītajā gadā...
Lasīt tālākEkonomikai stagnējot, bezdarba līmenis otrajā ceturksnī nedaudz augstāks nekā pirms gada
Ekonomikas izaugsmei pēdējos ceturkšņos saglabājoties zemai, bezdarba līmenis Latvijā šā gada otrajā ceturksnī sasniedzis 6,9%, kas ir par 0,5 procentpunktiem vairāk nekā attiecīgajā...
Lasīt tālāk