LBAS: Likumprojekts par grozījumiem Darba likumā būtiski pasliktina darbinieku tiesības un samazina darba samaksu
Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība (LBAS) 2024. gada 20. maija valdes sēdē izskatīja Labklājības ministrijas sagatavoto likumprojektu par grozījumiem Darba likumā. Atsevišķi likumprojektā ietvertie panti, atšķirībā no darba devēju organizāciju piedāvātajiem, nodrošinās lielāku tiesisko attiecību elastību, taču likumprojekta lielākā daļa darbiniekiem ir nelabvēlīgi.
Virsstundu piemaksas samazinājums nav pieļaujams esošajos ekonomiskajos apstākļos
Šobrīd Darba likums noteic, ka piemaksa par virsstundu darbu ir 100% no darbiniekam noteiktās stundas vai dienas algas likmes. Labklājības ministrija piedāvā piemaksu samazināt uz 50%.
Darba samaksa ir viens no būtiskākajiem noteikumiem darba tiesiskajās attiecībās. Jau šobrīd darba devēji ir tiesīgi noteikt garāku summētā darba laika pārskata periodu – darba līgumos līdz 3 mēnešiem, darba koplīgumos (slēdz darba devējs un arodbiedrība) līdz 12 mēnešiem. Igaunijā un Lietuvā pārskata periods ir trīs vai pat četras reizes īsāks. Paredzot garāku pārskata periodu, darba devēji var izlīdzināt darba stundas, kā rezultātā virsstundas neveidosies. Šobrīd esošās piemaksas apmērs ir motivējošs aspekts darbiniekiem piekrist strādāt virsstundas (dažkārt piespiedu kārtā), jo virsstundas tiek strādātas uz atpūtas laika samazinājuma rēķina. Jau tagad, noslēdzot ģenerālvienošanos, kurā darba devējs apņēmies maksāt lielāku mēneša algu, var vienoties par piemaksas par virsstundu darbu samazinājumu līdz 50%, tādējādi nodrošinot darba devēju un darbinieku interešu līdzsvaru.
Piemaksa par virsstundu darbu ir darba samaksas sastāvdaļa, un pie esošās ekonomiskās situācijas, inflācijas un zemās darba samaksas apmēra, LBAS neredz iespēju Darba likumā samazināt piemaksas par virsstundu darbu apmēru. Vienīgais iespējamais risinājums piemaksas par virsstundu darba samazinājumam ir pieļaujams tikai ģenerālvienošanās, un šāds risinājums ir jāsaglabā arī turpmāk.
Darba koplīguma piespiedu izbeigšana atstās darbiniekus bez sociālajām garantijām
Darba koplīgums ir līgums, ko slēdz darba devēji un arodbiedrības. Darba koplīgums regulē darba tiesiskās attiecības, tajā var noteikt ne tikai darbinieku tiesību uzlabojumus, bet arī atkāpes no Darba likuma (piemēram, summēta darba laika pārskata periodu līdz 12 mēnešiem), saglabājot kopējo darbinieku aizsardzības līmeni, proti, prasību, ka samazinājums ir jākompensē ar kādu citu darba apstākļu uzlabojumu (piemēram, lielāku mēneša algu, papildu brīvdienām un tml.).
Kopš 2002. gada, kad Darba likums tika pieņemts, tas noteic, ka pēc darba koplīguma izbeigšanās tā noteikumi ir spēkā līdz jauna darba koplīguma spēkā stāšanās laikam, ja puses nav vienojušās citādi. Tādējādi darba devējiem un arodbiedrībām vienmēr ir bijusi iespēja vienoties – noslēgt darba koplīgumu līdz konkrētam termiņam vai “uz nenoteiktu laiku”. Tas ļauj darbiniekiem nepalikt bez sociālajām garantijām laikā “starp koplīgumiem” un mudina puses ātrāk noslēgt jaunu un modernu koplīgumu.
Labklājības ministrija ir izstrādājusi likumprojektu, kas paredz iejaukties līgumu slēgšanas brīvībā un, neskatoties uz pušu izteikto nodomu par darba koplīguma termiņu, ļaut vienpusēji atkāpties no koplīguma, tādā veidā samazinot darbinieku tiesību un sociālo garantiju līmeni. Labklājības ministrijas likumprojekts paredz iespēju darba devējiem vienpusēji atkāpties no iepriekš izteiktas apņemšanās, neatkarīgi no iemesliem. LBAS kategoriski noraida tādas Darba likuma izmaiņas, kas radīs iespēju darba devējiem vienpusēji atkāpties no koplīgumu saistību pildīšanas, kā rezultātā tiks pasliktināts darbinieku tiesību un garantiju līmenis. Bez tam LBAS nav zināmi gadījumi, kad darba koplīguma puses nebūtu spējušas pašas noregulēt savstarpējās tiesiskās attiecības pārrunu ceļā. Nav pieļaujams, ka likumdevējs iejaucas koplīgumu pārrunu brīvībā un autonomijā.
Likumprojekts pasliktinās arodbiedrības biedru aizsardzību
Darba likums paredz īpašu aizsardzību arodbiedrības biedriem. Proti, noteiktos gadījumos, t.sk. darbinieku skaita samazināšanas gadījumos, darba devējiem ir pienākums pirms darba līguma uzteikuma izsniegšanas darbiniekam, saņemt arodbiedrības piekrišanu.
Arodbiedrībām ir jāinformē darba devējs par savu lēmumu, nenorādot atteikuma iemeslus. Pēc atteikuma saņemšanas, darba devējam ir tiesības celt prasību tiesā par darba līguma izbeigšanu.
Esošā kārtība nodrošina darbinieku kā darba tiesisko attiecību vājākās puses aizsardzību no nepamatotas atlaišanas un darba devēju patvaļas.
LBAS vairākkārt ir piedāvājusi izveidot darba tiesām līdzīgu institūtu, par piemēru ņemot Igaunijas un Lietuvas labo pieredzi. Šajās Baltijas valstīs darbojas darba tiesas, kur lēmumu pieņemšanā iesaistīti valsts, darba devēju un arodbiedrību pārstāvji un kur lēmums par atlaišanas pamatotību tiek pieņemts 1-2 mēnešu laikā. Šāda kārtība nodrošina ne tikai darbinieku aizsardzību pret nepamatotu atlaišanu, bet arī samazina darba devēju izdevumus un būtiski atslogo tiesas.
LBAS uzskata, ka kategoriski nav pieļaujama darbinieku tiesību pasliktināšana un darba samaksas samazināšana, kas ir vērsta tikai uz darba devēju izmaksu efektivitāti uz darbinieku rēķina.
Vēl par tēmu:
Brīvdienas būs siltas un saulainas
Aizvadītās dienas bija vasarīgi siltas, 3. un 4. septembrī vairākās novērojumu stacijās tika pārspēti maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Abas dienas augstākā gaisa temperatūra tika...
Lasīt tālākLBAS: Valdības puse ignorē sociālos partnerus – neieklausās profesionālās izglītības vajadzībās
Arodbiedrības asi iestājas par adekvāta finansējuma piešķiršanu profesionālajai izglītībai. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība (LBAS) un Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku...
Lasīt tālākVM: liekā svara epidēmija ir jāaptur
Veselības ministrija ir izstrādājusi Rīcības plānu liekā svara un aptaukošanās izplatības mazināšanai līdz 2029. gadam, uzsverot profilakses un veselībpratības nozīmi, lai apstātos...
Lasīt tālāk“Grant Thornton”: nevienam nav mērķis atgūt nodokļu maksātāju naudu “airBaltic”
Starptautisks finanšu konsultāciju uzņēmums SIA “Grant Thornton Baltic” partneris Raitis Logins norāda, ka neviens sevis cienošs un praktizējošs finanšu eksperts nespēs dot vērtējumu,...
Lasīt tālākGaidāms elektroenerģijas cenu kāpums
Rudenī, līdz ar apkures sezonas tuvošanos, gaidāms arī straujāks elektroenerģijas cenu kāpums, prognozēja energokompānijas "Enefit" juridisko klientu segmenta vadītājs Raimonds Vērdiņš. "Enefit"...
Lasīt tālākŠoruden apkures tarifs Daugavpilī būs par 26% mazāks nekā pērn
Pašvaldības uzņēmums “Daugavpils siltumtīkli” augusta beigās iesniedza Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijā jaunu siltumenerģijas apgādes pakalpojumu tarifa aprēķinu. Ja komisija...
Lasīt tālākValsts pārvaldes komisija: vēlētāji būs jāinformē, ja priekšvēlēšanu aģitācijā izmantots mākslīgais intelekts
Priekšvēlēšanu aģitācijā būs jānorāda, ja tās tapšanā izmantots mākslīgais intelekts, paredz Saeimas Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijā otrdien, 3.septembrī, otrajam lasījumam...
Lasīt tālākRinkēvičs sveic ar jauno mācību gada sākumu: Mēs mācamies labākas Latvijas un pasaules dēļ
Valsts prezidents Edgars Rinkēvičs, sākoties jaunajam mācību gadam, novēl, lai jaunās zināšanas mūs padara drošākus un laimīgākus. "Atkal klāt septembris. Zinību diena. Tā ir sākums...
Lasīt tālākSeptembris iesāksies ar siltu un lielākoties sausu laiku
Pēdējā augsta nedēļa aizvadīta ar īpaši patīkamu un arī siltu laiku - nedēļas beigās pat tika uzstādīti 17 jauni diennakts maksimālas gaisa temperatūras rekordi un 2 dekādes rekordi....
Lasīt tālākLBAS valde: jālikvidē kapitālsabiedrību padomes un jāmazina valdes locekļu skaits
2024. gada 28. augusta Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) valdes sēdē, skatot jautājumu par valsts nodokļu politiku un valsts budžetu 2025. gadam un budžeta ietvaru 2025., 2026....
Lasīt tālāk