LDDK: Virzot izmaiņas darbnespējas lapu regulējumā, valsts sāktu uzņemties lielāku atbildību par iedzīvotājiem
Latvijas Darba devēju konfederācija (LDDK) piedalījās Nacionālās trīspusējās sadarbības padomes (NTSP) Konkurētspējas un ilgtspējas trīspusējās sadarbības apakšpadomes (KITSA) sēdē, kur Ekonomikas ministrija (EM) prezentēja kopā ar Labklājības ministriju (LM) izstrādāto piedāvājumu izmaiņām darbnespējas lapu (DNL) regulējumā. Valdības sociālie partneri atkārtoti skaidroja savus priekšlikumus DNL regulējuma pilnveidei, kas ir valdības rīcības plānā viens no iekļautajiem uzdevumiem.
“Veselības aprūpe ir valsts rokās. Virzot izmaiņas darbnespējas regulējumā, valsts sāktu uzņemties lielāku atbildību par iedzīvotājiem, jo būtu tieši ieinteresēta uzlabot veselības aprūpes sistēmu, tās pieejamību un pārvaldību, domāt par preventīviem pasākumiem iedzīvotāju labklājības uzlabošanā. Neizdarības gadījumā rastos negatīva ietekme uz sociālo budžetu.
Šobrīd Latvijā lauvas tiesu no DNL apmaksas sedz darba devēji, kas mūs noliek nevienlīdzīgas konkurences apstākļos Baltijas reģionā. Latvijas uzņēmēji par darbinieku slimošanu maksā ievērojami vairāk nekā Lietuvas un Igaunijas darba devēji. Kaimiņvalstīs ātrāk iestājas valsts atbildība, tāpēc arī ir lielāka motivācija pilnveidot sistēmu,” skaidro LDDK ģenerāldirektors Kaspars Gorkšs.
Šobrīd Latvijā, salīdzinājumā ar Igauniju un Lietuvu, darba devējiem ir vislielākais izmaksu slogs darbinieku slimības gadījumā. Darba devēju izdevumi A lapas izmaksu segšanai par 1 darbinieku ir piecreiz augstāki nekā Lietuvā un divreiz augstāki nekā Igaunijā. Papildus tam Latvijā darba devējam par slimības naudu ir jāsamaksā DD VSAOI 23.59% un ir divreiz augstāki virsstundu apmaksas izdevumi.
LDDK rosinājusi noteikt laicīgāku valsts iesaisti DNL kompensēšanā, tādējādi motivējot valsti uzlabot veselības aprūpes kvalitāti un pieejamību, kā arī uzraudzības pilnveidi DNL izsniegšanai. Tādējādi tiktu ne tikai sabalansēta iesaistīto pušu atbildība, bet arī veicināta uzņēmumu konkurētspēja, kas ļautu darba devējiem palielināt esošo labumu grozu darba ņēmējiem, tādējādi preventīvi novēršot darba nespēju veicinošus faktorus.
KITSA sēdē EM prezentēja kopā ar LM izstrādāto piedāvājumu izmaiņām DNL regulējumā. LDDK vērsa uzmanību uz Latvijā spēkā esošā DNL regulējuma nekonkurētspēju, arodbiedrību pārstāvji sniedza savu redzējumu. Noslēgumā EM apņēmās pilnveidot un virzīt apstiprināšanai sagatavoto variantu Nodokļu darba grupā kopā ar plānotajām nodokļu politikas izmaiņām.
Vēl par tēmu:
LBAS: Valdības puse ignorē sociālos partnerus – neieklausās profesionālās izglītības vajadzībās
Arodbiedrības asi iestājas par adekvāta finansējuma piešķiršanu profesionālajai izglītībai. Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība (LBAS) un Latvijas Izglītības un zinātnes darbinieku...
Lasīt tālāk“Grant Thornton”: nevienam nav mērķis atgūt nodokļu maksātāju naudu “airBaltic”
Starptautisks finanšu konsultāciju uzņēmums SIA “Grant Thornton Baltic” partneris Raitis Logins norāda, ka neviens sevis cienošs un praktizējošs finanšu eksperts nespēs dot vērtējumu,...
Lasīt tālākŠoruden apkures tarifs Daugavpilī būs par 26% mazāks nekā pērn
Pašvaldības uzņēmums “Daugavpils siltumtīkli” augusta beigās iesniedza Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijā jaunu siltumenerģijas apgādes pakalpojumu tarifa aprēķinu. Ja komisija...
Lasīt tālākLBAS valde: jālikvidē kapitālsabiedrību padomes un jāmazina valdes locekļu skaits
2024. gada 28. augusta Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) valdes sēdē, skatot jautājumu par valsts nodokļu politiku un valsts budžetu 2025. gadam un budžeta ietvaru 2025., 2026....
Lasīt tālākPirmajā mācību gada dienā Rīgas sabiedriskais transports būs bez maksas
Rīgas pašvaldība aicina iedzīvotājus pirmajā mācību gada dienā, pirmdien, 2. septembrī, braucieniem izmantot sabiedrisko transportu, kas šajā dienā būs bez maksas. E-taloni vai koda biļetes...
Lasīt tālāk“Zemnieku saeima”: Kartupeļu cena ziemā būs vēl lielāka
Spēcīgā vētra jūlija izskaņā ietekmējusi ne tikai rapša, graudaugu un zirņu ražu, bet arī kartupeļus. Kamēr daļā Zemgales saimniecību kartupeļi ir izslīkuši un pat pūst, Latgalē...
Lasīt tālāk“Zemnieku saeima”: šogad pateicīgāki apstākļi rupjās lopbarības sagatavošanai
Šis gads rupjās lopbarības jeb siena un skābbarības ražošanai un tās rezervju veidošanai bijis daudz labāks par pagājušo, ziņo biedrība “Zemnieku saeima”. Lai gan atsevišķos reģionos,...
Lasīt tālākLembergs: “Rail Baltica” ir pierādījums, ka valdība neprot vadīt lielus projektus
Latvijas prognozētās izmaksas “Rail Baltica” projektā no 1,97 miljardiem eiro pieaugušas līdz 9,59 miljardiem eiro. Politiķis Aivars Lembergs uzskata – tas ir pierādījums, ka mūsu valdības...
Lasīt tālākKulbergs: Lēmums “Rail Baltica” projektā iekļaut “Rīgas cilpu” pieņemts bezatbildīgi
“Valdība Laimdotas Straujumas vadībā par Rīgas dzelzceļa stacijas un Rīgas lidostas atzara iekļaušanu “Rail Baltica” projektā ir lēmusi bezatbildīgi, vien balstoties uz 2015.gada 14.februāra...
Lasīt tālākNo 2025. gada tiks paaugstināta maksa par būvspeciālistu un arhitektu uzraudzību
Stiprinot būvpseciālistu un arhitektu uzraudzību, kā arī to sertificēšanas iestāžu kapacitāti uzraudzības veikšanai, Ministru kabinets š.g. 20. augustā lēma no 2025. gada 1. janvāra...
Lasīt tālāk